Det menneskelige øye
Alt du trenger å vite om anatomien, strukturen og funksjonen til kroppens synssenter
Øyet er ett av våre viktigste sanseorganer – nesten ingen andre organer er like komplekse. Det menneskelige øye er i stand til å absorbere, og umiddelbart behandle, mer enn ti millioner informasjonsdeler i sekundet. Men har du noen gang faktisk tenkt over hvordan øyet virker? Hvordan genereres bildene vi ser? Og hvilke deler av kroppen vår er involvert i denne innviklede prosessen? BEDRE SYN forteller oss alt vi trenger å vite – alt fra øyets anatomi og struktur, til funksjonene.
Enkelt fortalt fungerer øyet på mange måter som et videokamera, de forskjellige delene samarbeider om å visualisere verden rundt oss. Les videre for å lære nøyaktig hvordan øyet fungerer. Men la oss først diskutere nøkkeldelene til øyet og dets struktur.
![Anatomi: strukturen til det menneskelige øye Anatomi: strukturen til det menneskelige øye]({"xsmall":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.100.50.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","small":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.360.180.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","medium":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.768.384.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","large":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1024.512.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","xlarge":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.640.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","xxlarge":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1440.720.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","max":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1920.960.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png"})
Måten vi ser ting på er en kompleks prosess: Før vi ser noe, skjer det en rekke individuelle trinn i øyet og hjernen. Vi snakker om den retino-kortikale banen, som begynner ved øyet og går helt til hjernen. Enkelt forklart foregår synet slik: Det menneskelige øye absorberer lys fra omgivelsene og samler det i hornhinnen. Resultatet er et første synsinntrykk. Så sender hvert øye dette bildet til hjernen via synsnervene og behandler det, noe som resulterer i det vi kaller «syn». Lys utgjør basisen for alt vi ser. I fullstendig mørke er vi omtrent blinde.
Dette betyr spesifikt at om vi skal ha muligheten til å se en gjenstand, må det falle noe lys på den. Dette lyset reflekteres så tilbake av gjenstanden og behandles av synsapparatet vårt. Hvis vi ser på et tre, absorberer øyet lyset det reflekterer: Strålene penetrerer først bindehinnen og så hornhinnen. De passerer så igjennom det fremre kammeret og pupillen. Lyset ankommer så øyelinsen, der det samles og overføres til den fotosensitive (=lyssensitive) retinaen. Der samles og sorteres den visuelle informasjonen: Stavene er ansvarlig for lys-til-mørke-synet, og tappene har ansvar for klarhet og farge. Denne informasjonen sendes så til synsnerven som tar den direkte til hjernen, der den igjen vurderes, tolkes og forenes til å forme bildet vi ser til slutt.
Selv om vi har detaljerte konstateringer tilknyttet det menneskelige øyets anatomi og struktur, gjenstår det mange spørsmål om hvordan bevisstheten vår fungerer som vi fortsatt ikke kan svare på. Så selv om du vet hvilke deler av hjernen din som er mest aktiv når du ser nå, er det ingen som helt vet hvordan vi oppfatter verden som en følge av dette.
Se ting på nært og fjernt hold
Friske øyne gjøre dette automatisk, uten hjelp, slik at vi kan bytte mellom langsyn og nærsyn, og klart se objekter på begge avstander. Denne dynamiske evnen til å se gjenstander klart på forskjellige avstander er kjent som akkomodasjon. Den er basert på øyelinsens elastisitet. Så lenge det ikke finnes noen svekkelse, kan det endre form og tilpasse seg gjenstander som er nære eller langt vekke, avhengig av hva vi vil se. En vanlig øyelinse er flat og lang, noe som er ideelt for å se på avstander som er lang vekk. Men om vi ser på en gjenstand som er nær, blir linsen mer kurvet: Den bytter til nærsyn og lar oss se gjenstanden klart. Akkomodasjon utløses alltid når gjenstanden ser tåkete ut i fovea.
Se gjenstander om dagen – hvordan øynene våre fungerer
Det å se gjenstander når det er rikelig med lys (fotopisk syn eller dagssyn) er en oppgave for sansecellene som er ansvarlige for fargesynet: tappene. Pupillen er også involvert i dagssyn: jo lysere det er, desto mindre blir pupillene. De tilpasser seg lysintensiteter og regulerer mengden lys som kommer inn på øyet. Denne egenskapen er kjent som adaptasjon. Solbriller og fargede glass kan beskytte øyet mot skarpt lys.
![Natt- og kveldssyn Natt- og kveldssyn]({"xsmall":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.100.67.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","small":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.360.240.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","medium":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.768.512.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","large":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1024.683.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","xlarge":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.853.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","xxlarge":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.853.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","max":"https://www.zeiss.no/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.853.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg"})
Natt- og kveldssyn
Om natten bytter øynene våre fra dagssyn (fotopisk syn) til nattsyn (skotopisk syn). Friske øyne trenger omtrent 25 minutter til å tilpasse seg mørket. Jo mindre lys som er tilgjengelig, jo mer aktive blir øynenes sanseceller. De er ansvarlig for vårt lys-til-mørke-syn, og er kjent som staver. Samtidig utvider pupillene seg for å «slippe inn» så mye lys som mulig. Friske øyne kan tilpasse seg lysforhold uten problem. Arvelige sykdommer, visse legemidler, skader og mangel på vitamin A kan alle resultere i begrenset syn om natten eller kvelden. Dette er et problem som påvirker mange som bruker briller. Pupillene må utvides mer under reduserte lysforhold. Som et resultat av dette, forsvinner dybdesynet og sidesynet begrenses, mens refleksjoner og dårlig kontrast sliter ut øynene. i.Scription®-teknologien fra ZEISS tar hensyn til brukerens utvidede pupiller i mørket inne i brilleglassutformingen, og dette bidrar vesentlig til å forbedre synsresultatet ved dårlige lysforhold.
Visste du at lys-og-mørke-synet vårt også spiller en rolle når det gjelder sikkerhet om bord fly? Lysene i kabinen dempes under avgang og landing, slik at øynene til passasjerer og staben umiddelbart kan tilpasse seg nye lysforhold i tilfelle krasj. Dette kan spare verdifulle sekunder i et nødstilfelle.
Synsproblemer og øyesykdommer – hva man gjør om synet er begrenset
Nærsynthet, langsynthet, presbyopi – det er mange synsproblemer som kan begrense synet vårt. I de fleste tilfeller kan tilpassede briller med riktige brilleglass hjelpe deg å se klart igjen. BETTER VISION forklarer: Hvilke typer brilleglass er egnet for forskjellige typer synssvekkelser?
Mange øyesykdommer kan påvirke synet vårt og ha alvorlige konsekvenser for måten vi oppfatter verden rundt oss. Dette inkluderer alt fra mindre øyesykdommer til kronisk tørre øyne, myodesopsi og skjeling til katarakt, glaukom og maculadegenerasjon. Men hva er de mest kjente øyesykdommene og hvordan kan du gjenkjenne dem?
Klarer du ikke holde styr på alle disse begrepene og prosessene? Ikke noe å bekymre seg for! Som du kan se, er menneskets øye et veldig komplekst organ som samarbeider tett med hjernen. Ofte anses de som vinduet til hjernen. Nesten ingen andre av sansene våre gir oss like mye informasjon om omgivelsene våre, dagliglivet eller menneskene rundt oss – og sist, men ikke minst, om oss selv.